Aktuelle+kommentarer+på+det+norske+demokratiet

DET UNGE DEMOKRATIET OG GRUNNLOVEN

**Bakgrunnsartikkel om det unge demokratiet**

Med alt som skjedde i 1814, ble enevelde avskaffet, vi fikk monarki, vi ble vårt eget kongerike. Etter 1814 fikk vi vår egen nasjonalforsamling som gav lover, og som bestemte inntekter og utgifter. Etterhvert fikk vi også vår egen regjering, vår egen valuta, egen hær og en egnen marine. Med alle disse nye tingene fikk nordmenn en ny og mer kraftfull nasjonalfølelse. Noe av grunen til at Norge i 1814 og i årene etter fikk mye nytt politisk, var kampen mellom Karl Johan og Kristian Fredrik. Kristian Fredrik var på Norges side i saken, men det var embedsmennene og handelsorgerne som fikk Grunnloven til å følge folkesuverenitetprinsippet.

**Embetsmennene** På den tiden da Grunnloven ble skrevet var det kun 1% embedsmenn i Norge, mens på Eidsvoll var over halvparten av representantene embedsmenn. Også mange av de som satt i det kommende storting og regjeringen var embedsmenn. Til og med i mange tiår etter 1814, var det embedsmennene som hadde styringen. De hadde en god utdanning og solide økonomi kunnskaper.

**Bøndene kommer** Grunnloven gav mange nordmenn muligheten til å ha en innflytelse på politikken. Men dette skapte også forvirring, ikke mange viste hva de skulle bruke stemmeretten sin på. Ved stortingsvalget i 1832, var det mange politikk beviste bønder som kritiserte embedsmennene. De ville ha flere bønder inn i på Stortinget. Valginteressen gikk opp og i 133 var det flere bønder i Stortinget enn i 1830, antalle bønder var også større enn antallet embedsmenn.

**Lokalt selvstyre** i 1814 var det embedsmennene som mente at lokalsamfunnet skulle styres av folkevalgte representanter. Det ble bestemt i 1836 at hver kommune skulle ha et formannskap som skulle styres av en ordfører. Det var ikke alle som var for denne lokalstyringen, dermed var det storbønder og embedsmenn som styrte. Selv om ikke alle var for denne styringen, ble dette grunnlaget for den styringen vi har i dag.


 * FEM PÅ GATA : **

Hva syns du om den nye grunnloven?

**Rik melkebonde, 40**: Personlig er jeg veldig fornøyd med den nye grunnloven, spesielt fordi jeg fikk stemmerett på grunn av landeområdene jeg eier.

**Fattig bonde, 30**: Jeg er svært misfornøyd, har mange barn å forsørge, og ikke fikk jeg stemmerett heller. Jeg har ikke noe utbytte av at Norge har fått egne universitet eller bank, fordi mine sønner og døtre er nødt til å jobbe på gården.

**Kvinne, gift med embetsmann, 35**: Mannen min har fått stemmerett og det er jeg selvfølgelig glad for. Vi har også mulighet til å sende sønnen vår på universitetet her i Norge og ikke i København, slik at han kan skaffe seg en god jobb og gå i sin fars fotspor.

**Datter 7 år**: Jeg skjønner ingenting jeg, men det er sikkert fint.

**Jøde, 40:** Jeg får ikke tilgang til det norske riket og selv om Norge nå har blitt et fritt land, syns jeg det er svært negativt at de ikke har frihet for ulike religioner.

Bønder i 1814.

Av Tonje og Kaja