Grunnloven+og+det+unge+demokratiet

Inger-Marie & Sarah Iqbal

**Grunnloven** Da norge skulle få egen grunnlov, ble representanter fra hele norge valgt. Grunnet dårlig kommunikasjon ble ikke representanter fra nord-norge valgt. De 112 representantene i nasjonalforsamlingen møttes i Eidsvollsbygningen for å komme frem til en norsk grunnlov. Selv om de hadde dårlig tid til å finne en bra grunnlov, var ikke det hinder for heftige diskusjoner og vide meninger. Noen mente vi fortsatt skulle være i union med Danmark. Andre mente vi skulle være i union med Sverige, mens andre igjen ville at Norge skulle være en fullstendig selvstendig nasjon. Men flesteparten av mennene, 80 av dem, ønsket at Norge skulle være egen nasjon. Bakgrunnen for det er mange. En av dem er at Norge ville fortsatt være bundet til Danmark siden vi ville ha felles konge, nemlig Kristian Fredrik. Den 16. mai ble grunnloven lest opp, og 17. mai valgte de Kristian Fredrik som konge og grunnloven ble undertegnet. Den nye grunnloven inneholdt maktfordelingsprinsippet og hadde mye inspirasjon fra Montesquieus ideer om den utøvende, dømmende og lovgivende makt. For å unngå at de mest velstående mennene i Norge fikk for stor innflytelse på den norske regjeringen, ble det vedtatt at de fleste menn skulle få stemmerett. Mange av Eidsvollsmennene ville senere bli overrasket over hvor demokratisk de hadde bestemt at landet skulle bli. Det var ganske enstemmig at befolkningens individuelle verdi skulle settes ganske høyt og at rettsikkerheten skulle respekteres. Det eneste som ikke var positivt, var jødene og jesuittenes rettigheter i landet. Ingen som tilhørte disse religionene var velkommen i det norske riket, i følge grunnloven. Etter at grunnloven hadde blitt utviklet, var Norge et av de mest demokratiske landene i Europa.



**Deilig med demokrati i Norge! 03.06.1833 ** Det har nå gått 19 år siden vår grunnlov ble skrevet og satt i verk. Vi avskaffet eneveldet og erstattet det med et konstitusjonelt demokrati. Vi har altså en sterk konge, men vi får også muligheten til selv å delta i viktige politiske saker som gjelder oss alle i det Norske samfunn. Det føles som at vi har fått en ny stat. Under danskene var vi formelt et eget kongerike, men det er først nå at vi har fått en rekke organer som forsterker følelsen av en selvstendig stat. Vi har fått vår egen nasjonalforsamling, regjering, nasjonalbank, valuta, hær, marine og eget rettssystem. I begynnelsen av demokratiet kan en ikke se bort ifra at det var eliten som regjerte på Stortinget, vi ble en embetsstat, men i dag har antallet bønder på stortinget fordoblet seg på 3 år, vi er flere bønder enn embetsmenn. Vi visste fra begynnelsen at vi hadde fått en rekke rettigheter som vi aldri hadde hatt før, men etter å aldri ha vært involvert i politikk tok det litt tid før vi fikk satt oss inn i politikken og ta krav på makten vi hadde fått. Nå har vi etter noen år lært, og ønsker å gjøre alt for å danne et sterkt demokrati som vil styrke oss som en stat. Norge skal bli stort, det har vi alle tro på. Og vi skal alle være med på å bygge det opp. Lenge leve Norge.